Foto: Magločistač (arhiva)
Evropska domaćinstva i privreda moraće da recikliraju najmanje 55% svog komunalnog otpada do 2025, predviđeno je novim, oštrijim propisima koji su usvojeni u Evropskom parlamentu. Posle 2025. cilj za reciklažu će se povećavati za jedan procentni poen svake godine kako bi 2035. dostigao 65%.
Propisi su usvojeni u sklopu preispitivanja direktiva koje je dogovoreno sa članicama sa ciljem da se unaprede “zeleni akreditivi” evropske ekonomije.
Nakon glasanja u EP, poslednju reč daće Savet.
EU je u 2014. proizvela 2,5 milijardi tona otpada. Od toga je trećina došla iz sektora građevinarstva a samo 8% je bio otpad domaćinstava.
Kada je reč o reciklaži, podaci se osetno razlikuju od članice do članice – Malta reciklira samo 8% otpada domaćinstava a Nemačka čak 66%.
Gledano u celini, Evropljani recikiraju više nego ranije. Zapadne članice EU (15 zemalja) reciklirale su 2004. godine 55,6% ambalaže a 2013. godine 67,8%.
Paket propisa usvojen u EP 18. aprila uključuje odredbe za ambalažu i ambalažni otpad, deponije, odbačena vozila, odbačene baterije i električni i elektronski otpad.
Inače, u sklopu dugih pregovora sa Savetom, evroposlanici se zalažu za ambicioznije ciljeve za reciklažu materijala za pakovanje i deponije.
Specifični ciljevi
Do 2025. godine 65% materijala za pakovanje će se ponovo upotrebljavati a do do 2030. za 5% više. U propisma su dati specifični ciljevi za različite vrste amabalaže, uključujući papir, karton, plastiku, staklo, metal i drvo.
Predviđeno je i da 2035. na deponijama završava najviše 10% otpada.
Upravo tu su, pokazuju podaci, razlike između članica EU najveće. Austrija, Belgija, Danska, Nemačka, Holandija, Finska i Švedska gotovo da i ne šalju otpad na deponije.
S druge strane, 92% otpada na Malti završi na deponijama, a na Kipru, u Grčkoj i Rumuniji više od 80%.
Izvestilac EP Simona Bonafe istakla je da je “velika pobeda” što su evroposlanici uspešno povećali ciljeve za recikliranje.
Međutim, kako je kazala, “izazovi su ambiciozniji”. Reč je o promeni ekonomskog modela, sa linearnog, gde potrošači bacaju najveći deo otpada, na cirklurani, gde se materijali vraćaju nazad u ekonomski ciklus.
EU želi da bude svetski lider u cirkularnoj ekonomiji u kojoj se proizvodi, materijali i resursi zadržavaju u ekonomiji najduže moguće.
Novi ciljevi
Izmenom propisa EU uvode se i novi zahtevi.
Tako će se od 2025. posebno prikupljati otpad od tekstila iz domaćinstava i opasan otpad a od 2024. će se biorazgradivi otpad ili odvojeno prikupljati ili će kompostiranjem biti recikliran u domaćinstvima.
EU takođe namerava da smanji bacanje hrane za 30% do 2025. a do 2030. za polovinu.
Kako bi se taj cilj dostigao, članice EU mogle bi da ponude podsticaje za prikupljanje neprodate hrane i njenu redistribuciju.
Evroposlanici su takođe ukazali na potrebu da se razjasni razlika između oznaka “upotrebiti do” i “rok trajanja” na proizvodima.
Izvor: EURACTIV.com
Komentari odražavaju stavove njihovih autora, ne nužno i stavove redakcije portala Magločistač. Na našem sajtu biće objavljeni svi pristigli komentari, osim komentara koji sadrže govor mržnje, psovke i uvrede ili nisu u vezi sa temom članka koji se komentariše. Govor mržnje je definisan Zakonom o javnom informisanju i medijima, koji u članu 75. kaže: „Idejama, mišljenjem, odnosno informacijama, koje se objavljuju u medijima ne sme se podsticati diskriminacija, mržnja ili nasilje protiv lica ili grupe lica zbog njihovog pripadanja ili nepripadanja nekoj rasi, veri, naciji, polu, zbog njihove seksualne opredeljenosti ili drugog ličnog svojstva, bez obzira na to da li je objavljivanjem učinjeno krivično delo”. Pre nego što budu objavljeni, komentari moraju biti odobreni od strane naših moderatora, pa vas molimo za malo strpljenja.